\input ukazkam
\input verbatim
%\input czech.sty

\output{\mujoutput}
\def\mujoutput{\shipout\vbox{\zahlavi\box255}}
\def\zahlavi{\offinterlineskip
   \vbox to 0mm{\vss
    \hbox to\hsize{\tt
      \ifodd\count0
        \jobname\hfil\number\day.\number\month.\number\year\hfil
        \#\number\count0/\celkemstranek
      \else
     \#\number\count0/\celkemstranek\hfil\number\day.\number\month.\number\year\hfil
        \jobname
      \fi
        }
    \kern5mm
   }
   \global\advance\count0 by1
 }
 \def\celkemstranek{???}
 %\input \jobname.cis
 \immediate\openin11=\jobname.cis
 \ifeof11
 \else
 \immediate\read11 to \radek
 \radek
 \fi
 \immediate\closein11
 
 
 \let\endorig=\end
 
 \def\end{
   \eject
   \advance\count0 by -1
   \immediate\message{\number\count0}
   \immediate\openout12=\jobname.cis
   \immediate\write12{\string\def\string\celkemstranek{\number\count0}}
   \endorig
  }

\motto{Cokoliv �tete, �tete na vlastn� nebezpe��.\\M�te zapot�eb� takhle riskovat?}

\nadpis{�vod do hlubin \TeX u}

%\tracingparagraphs=1
C�lem\index{c�l} p�edn�ky je poskytnou b�hem jednoho semestru hlub�� znalosti o chov�n� \TeX u\index{\TeX}, jeho mo�nostech a mo�nostech jeho pou�it�. 
Na t�to uk�zce chceme demonstrovat to, �e volba vhodn�ch prost�edk� umo�n�
relizovat rozmanit� p�edstavy o {\bf form�} p�semn�ho sd�len�.
\tracingparagraphs=0

\begincolumns2

\kap{Sd�len� a jeho podoby}
%\tracingparagraphs=1
V�sledkem chemick�ch, elektrick�ch a dal��ch v�ce m�n� spojit�ch proces� v lidsk�m mozku vznikaj� r�zn� n�pady, my�lenky, sd�len�, kter� tou�� jejich auto�i p�edat lidem v bl�zk�m �i vzd�len�m okol�. Pomineme-li telepatii a podobn� metody, vyjad�uj� auto�i tyto v�sledky sv�ho my�len� zpravidla pomoc� omezen� mno�iny slov\index{mno�ina}, kter� v dan�m jazyce ovl�daj� nebo je ztv�r�uj� do obrazov� podoby. Vyn�lez knihtisku\index{knihtisk} v 16. stolet� v�razn� zjednodu�il  rozmno�ov�n� a ���en� textov�ch a grafick�ch informac�\index{informace} a umo�nil jejich uchov�n� pro dal�� generace. 
%\tracingparagraphs=0

\ods{Text}
\sikmytext{\slabikarbox{Jak se v�m asi �te tento kr�sn� rukopis?}}
Zachycen� my�lenky pomoc� slov ur�it�ho jazyka v sob� skr�v� pot�, jak co nejp�esn�ji vystihnout my�lenku\index{my�lenka} pomoc� diskr�tn� mno�iny slov. Poslucha� nebo �ten�� {\it m��e ch�pat} na z�klad� sv�ch zku�enost�, znalost� a kontextu, ve kter�m se nach�z�, vy��enou v�tu jinak, ne� jak ji {\it vyslovil} �i {\it napsal} jej� autor.
Nav�c ch�pat obsah sd�len� �lov�ka, kter� se obt�n� vyjad�uje nebo ��st obt�n� �iteln� rukopis  autora (zde ve smyslu rukou psan�) m��e zt�it 
pochopen� obsahu sd�len�. Proto forma sd�len� je rovn� d�le�it� a nelze ji podce�ovat.

\ods{Obr�zky}
\umistiobrazek ru{}
Grafick� sd�len� m� v�hodu v tom, �e nen� omezeno kone�nou mno�inou slov (kter� mus� autor i �ten�� nebo poslucha� rozum�t), ale rozsah a p�esnost
zachycen� my�lenky je d�na pouze schopnost� autora\index{autor} vl�dnout bohat��mi prost�edky (v�etn� jazyka), kter� m� k dispozici. Pohyb ruky ve vzduchu
nebo p�r �ar na�rtnut�ch na okraji novin m��e p�en�st daleko v�c a �asto daleko p�esn�j��ch informac�, ne� dlouh� text.

\kap{Jak na to}
\motto{Jestli�e n�kter� slovo ve v�t� ned�v� smysl, vynechte jej, v�ta bude d�vat smysl i bez n�j.}
Hledejme cestu, jak dosp�t k optim�ln�mu v�sledku --- ti�t�n�m informac�m.
\ods{Knowledge is nothing if not shared}
Je z�ejm�, �e ps�t ani� v�me co, sice m��e v�st k uspokojen� vlastn� touhy a utvo�en� si 
(jist� pozitivn�ho) n�zoru ostatn�ch na n�s, ale jinak nem� smysl. Na druhou stranu se d� tu�it, �e
ani sebelep�� my�lenka nebo n�pad (zvl�t�, je-li z va�� hlavy) neznamen� pro lidstvo v�bec nic, pokud si jej nech�te jen pro sebe. Nicm�n� obsah sd�len�
ponech�me na laskav�ch �ten���ch a jejich odborn� erudici. P�edpokl�dejme, �e ji� m�me rozmy�len� materi�l, kter� chceme zaznamenat p�semn� tak, aby jej
co nejv�ce �ten��� mohlo ��st. 
\ods{Je to pravda odv�k�, �aty d�laj �lov�ka...}
Jestli�e v�me, co chceme sd�lit, je na �ase se zamyslet na formou,
jakou maj� b�t na�e my�lenky zachyceny. V optim�ln�m  p��pad� zp�sob
prezentace je slad�n s obsahem. V tomto duchu je vhodn� d��ve, ne� se pust�me 
do pr�ce:
\nitem{2.}Uv�it rozsah d�la a jeho strukturu.
\nitem{4.}Rozhodnout o celkov�m vzhledu (po�adavek nakladatelsv�, redakce
    �asopisu,\dots).
\nitem{3.}Rozhodnout o ��stech, kter� d�lko m� m�t (va�e fotka, 
    obsah, index(y), seznam publikac�,\dots).
\nitem{5.}Rozhodnout o prost�edc�ch, kter� k realizaci pou��t (zda \TeX\ nebo
    \TeX,\dots).
\nitem{1.}Opat�it sponzora (p�ece to nebudete ps�t zadarmo).
\nitem{8.}\dots

\ods{Hardware}
\motto{P�edchoz� moto neplat� pro v�uku ciz�ch jazyk�.}
Na za��tku v�eho stoj� sh�n�n� hardware. Ur�it� budete pot�ebovat pap�r, tu�ku a mo�n� i po��ta�.

\ods{Software}
Obsah dokumentu, zp�sob publikov�n� a p��padn� i n�vaznost na dal�� programy a hloubka va�� kapsy\index{kapsa} bude ur�ovat programov� vybaven�, kter� pro vytv��en� dokumentu pou�ijete, tj. va�i volbu \TeX u.

Jestli�e se t�mto krokem stanete u�ivateli \TeX{}u, je pot�eba se malinko zorientovat v
programov�m vybaven�, kter� pro sazbu textu od A do Z m��ete pot�ebovat. Nap��klad je mo�n� nav�t�vit n�kterou z p�edn�ek k tomu zam��en�ch. V� slovn�k se t�m obohat� o n�kolik dal��ch 
ciz�ch slov. Tak� d�v�rn� zn�m� slova z�skaj� dal�� rozm�r. Pokud si doposud mysl�te, �e {\it form�t}
znamen� jen rozm�r pap�ru a {\it latex} je jen n�t�rov� hmota, p�edn�ka o \TeX u
p�i�ad� t�mto slov�m dal�� v�znam.

@*Pr�ce s \TeX em. Jeliko� \TeX\ je v�ce m�n� d�vkov� orientovan�, pravd�podobn� p�i zpracov�n�
dokument� pomoc� n�j budeme proch�zet t�emi f�zemi. P��pravou �i �pravou souboru s (ASCII) textem
(zdrojov� tvar), jeho zpracov�n�m \TeX em do obecn�ho tvaru ({\bf D}e{\bf V}ice {\bf I}ndependent)
a n�slednou vizualizac�. Proto�e tyto kroky budou velmi �asto opakov�ny, je vhodn� m�t tyto kroky zjednodu�eny na co nejvy��� m�ru.

@ Je mo�n�, �e p�i pr�ci s \TeX em si s n�m ob�as nebudeme rozum�t. Tu a tam n�m vyhubuje, �e ve zdrodov�m textu na�el p��kazy, kter� jsme mu d��ve nevysv�tlili (t�eba d�ky tomu, �e jsme se uklepli). Jindy n�m p��mo nap�e, �e jsme se dopustili chyb proti syntaxi nebo logice, kter� je
mu vlastn� a n�m  nikoliv. P�edpokl�dejme, �e jeho st�nosti um�me vy��dit k jeho i na�� spokojenosti a pod�vejme se na n�kter� mo�nosti \TeX u.

@*Projev a jev. Pod�vejme se na n�sleduj�c�ch n�kolik jev�, kter� se p�i dobr� v�li autora mohou vyskytnou v jeho ti�t�n�m projevu\index{projev}.

@*Jak �teme. 2 V suoivsoltsi s vz�ukemm na Cmabridge Uinervtisy vl�yo njaveo, �e
nze�el�� na po�da� ps�emn ve solv�. Jednin� dle�it�� v�c je, aby blyy
pnvr� a psoelnd� p�mesna na srpv��nm mst��. Zybetk m��e b�t tot�nl�
s�ms a ty to p�o�d bez porlbm�� pe��et�. Je to potro, �e ldiks� mezok
net�e kda�� pens�mo, ale svolo jkao cleek. Zj�amva�, �e??

@*Jednoduch� text. Jednoduch� text se p�e jednodu�e. Jen je nutn� vyzna�it konec textu, nap��klad
p��kazem {\tt\string\end}. Moc se nemus�te starat o mezery. Budou ve v�stupu v�ude tam,
kde nap�ete alespo� jednu nebo kde je konec ��dku. Konec odstavce se objev� v�ude tam, kde vynech�te pr�zdn� ��dek. 

@ P�smo. Jist� jste si v�imli, �e n�kter� slova �i v�ty jsou v textu naps�ny jin�m p�smem. 
{\bf Pl�novan�m z�m�rem} autora m��e b�t na prvn� pohled p�it�hnout zrak �ten��e na obsahov� d�le�itou ��st textu. 
{\bf Nepl�novan�m z�m�rem} autora b�v� text znep�ehlednit  a potla�it smysl zv�razn�n�, d�le�it� ��sti textu naopak co nejv�ce ukr�t p�ed zv�dav�mi zraky �ten��e. To se snadno
stane, kdy� zv�razn�n� textu je pou��v�no nesystematicky nebo velmi {\sevenrm nesourod�} (nap�. mnoha druhy\index{druh}
p�sma, velmi �ast�m neopodstatn�n�m pou��v�n�m zv�razn�n�ch p�sem, 
\prostrkano{prostrkan�m p�smem}, vlastn�mi origin�ln�mi \vlastnivynalez3{vyn�lezy}\dots).

Jednoduch� {\bf p�ep�na�e} r�zn�ch p�ednastaven�ch typ� p�sma se daj� pou��t 
p��mo. Jejich n�zvy byly voleny tak, �e odpov�daj� anglick�mu n�zvoslov� 
({\tt \string\bf, \string\it, \string\rm, \string\sl, \string\tt,\dots}). Ale m��ete si zav�st i vlastn�.\index{p�smo}

@*��dic� sekvence. Tu a tam se vyskytne situace, kdy pot�ebujete napsat znak nebo symbol, kter� se na kl�vesnici nevyskytuje (nap�. $\alpha$). V \TeX u postupujeme tak, �e do zdrojov�ho souboru vlo��me p��kaz (v na�em p��pad� �et�zec znak� {\tt\char`\$\char`\\alpha\char`\$}),
kter� \TeX\ zpracuje a podle jeho v�znamu vlo�� do textu p��slu�n� objekt. Aby byly rozli�iteln� tyto povely od ostatn�ho textu, kter� se m� p��mo vys�zet, je nutn� m�t vyhrazeny n�kter� znaky, pomoc� kter�ch tyto povely (zna�ky) lze do textu vlo�it. Jedn�m z takov�ch znak� je znak {\tt\char`\\}.

@*Linearizace plo�n�ch objekt�. Jestli�e pot�ebujeme vys�zet n�jak� v�raz, kter� m� slo�it�j�� strukturu, je pot�eba tuto strukturu rozlo�it do posloupnosti znak� a zna�ek, ze kter�ch jej \TeX\ op�t poskl�d�. P�irozen�m p��kladem jsou matematick� formule, nap��klad �et�zov� zlomky pro n�ro�n�:\index{zlomek}
$$
  {\displaystyle1+
  {\displaystyle1+
  {\displaystyle1+
  {\displaystyle1+
  {\displaystyle1+
  {\displaystyle1+1
  \over\displaystyle1}
  \over\displaystyle1}
  \over\displaystyle1}
  \over\displaystyle1}
  \over\displaystyle1}
  \over\displaystyle1}=7
$$
na rozd�l od �et�zov�ch zlomk� pro nen�ro�n�:
$
  1+
  {1\over1+
  {1\over1+
  {1\over1+
  {1\over1+
  1}}}}=
  {\displaystyle
   \lim_{x\to1}\sum_{i=1}^\infty{1\over2^{ix}}
   \over 2\pi(3n+5)(5n+8)
  }  \displaystyle
  \int_0^{2\pi}
     \int\limits_0^{3n+5}
     r \hbox{d}r \hbox{d}\varphi
$

@ Uveden� p��klady a srovn�n� v�stupu a zdrojov�ho tvaru d�vaj�  tu�it, jak�m zp�sobem se zdrojov� text vytv���.\index{zlomek}
\verbatim
$ 1+
  {1\over1+
  {1\over1+
  {1\over1+
  {1\over1+
  1}}}}=
  {\displaystyle
   \lim_{x\to1}
     \sum_{i=1}^\infty{1\over2^{ix}}
   \over  2\pi(3n+5)(5n+8)
  }  \displaystyle
  \int_0^{2\pi}
     \int\limits_0^{3n+5} \!\!\!
     r \hbox{d}r \hbox{d}\varphi\,.
$
\endverbatim

@ Aby se \TeX\ nezahltil, zpracov�v� zdrojov� text kousek po kousku, p�i�em� jej m��e m�rn� upravovat (nap�. zm�n� k�dov�n� �e�tiny, co� zvl�t� u anglicky psan�ho dokumentu zvy�uje �itelnost). V prvn�m kroku se tak� zpracov�v� konec ��dku. Pokud jej chceme nahradit jin�m znakem
(d�vod pomi�me, proto�e stejn� ��dn� nebudeme m�t), lze to z�hadn�m zp�sobem ud�lat:\index{\endlinechar}
\verbatim
{\endlinechar=158 \it
V tomto �seku 
je vid�t %
kde je konec 
��dku.
\par}%
\endverbatim																												
{\endlinechar=158 \it
\noindent V tomto �seku 
je vid�t %
kde je konec 
��dku.
\par}%

@*Tokeny. Vytv��en� token� ze znak�, kter� jsou ve zdrojov�m souboru je dal�� f�ze. V tomto okam�iku se rozhoduje, jak se v dal��m zpracov�n� budou jednotliv� znaky chovat. Zde se tak� ur�uje, co je znak ur�en� k sazb� a co sekvence znak� ur�en� k ��zen� sazby (chov�n� \TeX u). Tak� v� d�le�it� koment�� vepsan� do zdrojov�ho souboru v tomto kroku zmiz�. To ov�em neznamen�, �e byste nem�li koment��e do zdrojov�ho textu ps�t.\index{koment��}

{
@ Vadn� kl�vesnice? Ale ne, to jen n�jak� zlomysln� sk��tek napsal doprost�ed
odstavce p��kaz
{\tt\string\catcode`\string\d=10} 
\catcode`\d=10
a hned to vypad� tak, �e se jako n�hodou 
ztratila v�echna p�smena \char`\d. Ale neztratila se, jen se za�ala chovat jako mezera.
}

@ Zdrojov� text\index{zlomek}\zlom
\verb|\def\sn#1{\sum_{#1 =1}^n}
$$
  \lim_{n\to\infty}\sn k{1\over k^2}
  ={ \pi\over2 }
$$|
\zlom
je p�em�n�n v sled token�
\tracingmacros=1 \tracingcommands=1
\oznactoken \def\sn#1{\sum_{#1 =1}^n}
$$
  \lim_{n\to\infty}\sn k{1\over k^2}={\pi\over 2}
$$
^^A
\zlom
aby byl nakonec vys�zen tento v�raz:\index{\sum}\index{zlomek}
\def\sn#1{\sum_{#1 =1}^n}
$$
  \lim_{n\to\infty}\sn k{1\over k^2}= 
  {\pi\over2} 
$$


@ U� se v�m stalo, �e jste zpracovali n�jak� soubory \TeX em a nev�te pro� se v�m objevil
ve vyti�t�n� verzi znak '^^Z'? �e by n�jak� token? Zkuste na konci ka�d�ho souboru, kter� na��t�te p�es primitiv {\tt\string\input} vlo�it p��kaz {\tt\string\endinput} a znak
(neviditeln� znak s ASCII k�dem 26 znamenaj�c� konec souboru v DOSu) zmiz�.

@*M�ra. Tu \TeX\ zn�. Pou��v� a po��t� s n� leckde a um� hbit� p�epo��t�vat jednotky. 
Pokud ji uvedete do zdrojov�ho textu, n�co s n� ud�l� (ob�as i to, co chcete). Taky m� spoustu registr�, ve kter�ch si m�ry uchov�v� a kter� vyu��v�. Nam�tkou uve�me p��klady:
\zlom
\verb|\hsize=151mm    %  ���ka str�nky
\vsize=220mm    % v��ka str�nky
\hoffset=0pt    % horiz. posun zrcadla
\voffset=0pt    % vert. posun zrcadla
\parindent=20mm % odstavcov� odr�ka
\hfuzz=0.1pt  % povolen� p�esah ��dku
\vfuzz=0.1pt  % povolen� p�esah str�nky
...
\nesmysl=30cm   % n�kdy hl�s� chybu|

\def\obra{smiley1}

@*Zm�nka o obr�zc�ch.

\odst ru{\obra.eps}
Jak se v�m l�b� takov� odstave�ek, kter� se malinko vymyk� b�n�m zp�sob�m pou��van�m ve v�deck� literatu�e? Obr�zek {\tt\obra.bmp} byl nalezen v adres��i obr�zk� pou��van�ch programem ICQ, nata�en do malov�n� ve Windows. Odtud vyti�t�n na tisk�rn� HP LaserJet 5P/5MP Postscript (tuto tisk�rnu nem�me, ale nainstalovaji jsme ji, jako bychom ji m�li a v jej�ch vlastnostech zak�zali roz���en� mo�nosti tisku a v mo�nostech postscriptu jsme nastavili v�stup encapsulated postscript a nastavili jsme v�stup do souboru {\tt\obra.ps}). Tento obr�zek jsme d�le zobrazili v Ghostscriptu a ulo�ili jako Encapsulated postscript {\tt\obra.eps}. Do textu jsme jej vlo�ili 
(p�i pou�it� makra {\tt epsf.tex}) pomoc� p��kazu\zlom
{\tt\string\epsfbox\string{\obra.eps\string}}.

\setbox0=\vtop{\hrule height0pt\kern-0.8\baselineskip\hbox{\osm}}
\dp0=0pt \ht0=0pt
@ \TeX\ um� i kreslit.\vadjust{\rightline{\box0}}
Nap��klad takov� stojat� nekone�no se d� poskl�dat z vodorovn�ch a vertik�ln�ch �ar a pr�zdn�ho m�sta. V�sledek stoj� za to. 
\hangindent=-12mm \hangafter=0


@ Nicm�n� existuje p�r obr�zk�, na kter� je \TeX\ vysloven� lev�. 
Jedn�m z nich je nap��klad grafick� zachycen� numerick�ho �e�en� t�to jednoduch� diferenci�ln� rovnice:\index{zlomek}
$$
  y''-{yy'\over0.1+x^2}=\sin(x)
$$
s po��te�n�mi podm�nkami
$$
  y(0)=0, y'(0)=0.1.
$$
Jesli�e ale \TeX u malinko pom��eme a pro numerick� �e�en� 
pou�ijeme nap��klad Maple, pak vstup pro Maple vypad� nap�. takto:
\verbatim
plotsetup(ps,plotoutput=`maple10.eps`,
  plotoptions=`portrait,noborder,
  height=240,width=240`);
with(DEtools):
DEplot({y(x)*diff(y(x),x$2)
 -y(x)*diff(y(x),x)/(0.1+x^2)=sin(x)},
 {y(x)},x=-8..2,[[y(0)=1,D(y)(0)=0.1]],
 y=-10..10,stepsize=.005);
\endverbatim
P�i�em� jsme si nechali vykreslit obr�zek �e�en� do souboru 
{\tt maple10.eps}.\index{vstupn� soubor}
 D�le postupujeme zcela analogicky jako v��e, tj. p��kazy
\verb|
   \epsfxsize=\hsize
   \noindent\epsfbox{maple10.eps}
|
vlo�� obr�zek do textu.

\epsfxsize=\hsize
\noindent\epsfbox{maple10.eps}

@*Tabulky. Existuj� makra pro sazbu i velmi slo�it�ch tabulek. Sta�� je jenom naj�t a pou��t. Pokud ov�em chcete s�zet jednoduchou tabulku a makro nem�te po ruce, lze
pou��t p��mo primitivy \TeX u a ob�as dostaneme i po�adovan� v�sledek:

\smallskip

\def\vr{\vrule height10pt depth4pt}
\def\hr{\noalign{\hrule}}
\halign{\vr\ \hfil$#$\hfil\ \vr&&
        \ \hfil$#$\hfil\ \vr\cr
\hr
A&B&C&A\land B&B\Rightarrow C&
(A\land B)\Rightarrow(B\Rightarrow C)\cr
\hr
0&0&0&0&1&1\cr\hr
0&0&1&0&1&1\cr\hr
0&1&0&0&0&1\cr\hr
0&1&1&1&1&1\cr\hr
1&0&0&0&1&1\cr\hr
1&0&1&0&1&1\cr\hr
1&1&0&1&0&0\cr\hr
1&1&1&1&1&1\cr\hr
}

@ Napsat zdrovov� text nebylo zas a� tak obt�n�, jak m��ete nahl�dnout z n�sleduj�c�ch ��dk�:
\verb X
\def\vr{\vrule height10pt depth4pt}
\def\hr{\noalign{\hrule}}
\halign{\vr\ \hfil$#$\hfil\ \vr&&
        \ \hfil$#$\hfil\ \vr\cr
\hr
A&B&C&A\land B&B\Rightarrow C&
(A\land B)\Rightarrow
   (B\Rightarrow C)\cr
\hr
0&0&0&0&1&1\cr\hr
0&0&1&0&1&1\cr\hr
0&1&0&0&0&1\cr\hr
0&1&1&1&1&1\cr\hr
1&0&0&0&1&1\cr\hr
1&0&1&0&1&1\cr\hr
1&1&0&1&0&0\cr\hr
1&1&1&1&1&1\cr\hr
}
X

@*Opakov�n�. Proto�e u� v�te o \TeX u dost, je na �ad� kr�tk� opakov�n�. Tentokr�t budeme opakovat cel� \TeX:

\vlozramecek{\hbox{\thinspace\TeX\thinspace}}{1cm}
            {a text}

@*Mal� cvi�en��ko. M�jme abecedn� se�azen� seznam (co ��dek, to jm�no) a cht�jme ho
 vytiskout tak, aby p�ed ka�d�m nov�m p�smenem abecedy bylo vynech�no mal� m�sto
 a toto p�smeno vyti�t�no tu�n�. Vstupn� soubor \verb|seznam.txt|\index{vstupn� soubor}
 tedy vypad� takto:
     \verb|
      ...
      Nov�k Jan
      Nov�kov� Jana
      Mackov� Petra
      Marek Lubom�r
      ...|

V�stup m� b�t ve tvaru:

\odradkujsoubor{seznam.txt}

\noindent      
a p�edpokl�dejme, �e jej chceme vlo�it do textu 
p�es primitiv \verb|\input  seznam.txt| a �e
do vlastn�ho souboru nechceme zasahovat.

@*Sudoku. Tabulky na tisk Sudoku asi nebudou pro n�koho p�edstavovat probl�m. A pokud ano, 
snadno jej vy�e��.\index{sudoku}

{\sudoku
xxx x8x x0x
x8x 1x2 xxx 
xxx xxx xxx 

xxx 8xx xxx 
xxx x9x xxx 
xxx xxx xx7 

xxx xxx xxx 
xxx xx3 x21 
xxx xxx x4x 

}

@*Fonty v matematice. Pokud �as od �asu zatou��me po zaveden� vlastn�ho matematick�ho symbolu, 
pak je pot�eba jej zav�st tak, aby se choval spr�vn� ve v�ech re�imech matematick� sazby. Jde-li o znak 
z fontu, je pot�eba dan� font zav�st t�ikr�t pro v�echny pot�ebn� velikosti.
\verb|\newfam\oufam
\font\outen=csr10
\font\ouseven=csr7
\font\oufive=csr5
\textfont\oufam=\ouseven
\scriptfont\oufam=\oufive
\scriptscriptfont\oufam=\outen
\def\hexfam#1{\ifcase#1 0\or1\or2\or3
    \or4\or5\or6\or7\or8\or9\or A\or B
    \or C\or D\or E\or F\fi}
\edef\zaved{"0\hexfam\oufam8D} 
%\mathchardef\proc=\zaved
\mathchardef\proc="0\hexfam\oufam8D
$$
  \sum_{\{x\in N;x\proc4=0\}}
  {x\proc 7\over4}=1\eqno(3)
$$| 

@ V�stup textu je
\newfam\oufam
\font\outen=csr10
\font\ouseven=csr7
\font\oufive=csr5
\textfont\oufam=\ouseven
\scriptfont\oufam=\oufive
\scriptscriptfont\oufam=\outen
\def\hexfam#1{\ifcase#1 0\or1\or2\or3
    \or4\or5\or6\or7\or8\or9\or A\or B
    \or C\or D\or E\or F\fi}
\edef\zaved{"0\hexfam\oufam8D} 
%\mathchardef\proc=\zaved
\mathchardef\proc="0\hexfam\oufam8D
$$
  \sum_{\{x\in N;x\proc4=0\}}
  {x\proc 7\over4}=1\eqno(3)
$$

@ Zkusme se pod�vat na n�kter� mezery.
\settabs6\columns
\+Matematick� sazba&&&Textov� re�im&\cr
\+$\alpha\strut\vrule\,\vrule\beta$&\tt\string\,&&\strut a\vrule\thinspace\vrule b&\tt\string\thinspace\cr
\+$\alpha\strut\vrule\>\vrule\beta$&\tt\string\>&&\strut a\vrule\enspace\vrule b&\tt\string\enspace\cr
\+$\alpha\strut\vrule\;\vrule\beta$&\tt\string\;&&\cr
\+$\alpha\strut\vrule\!\vrule\beta$&\tt\string\!&&\strut a\vrule\negthinspace\vrule b&\tt\string\negthinspace\cr

@ Vertik�ln� mezery odpov�daj� n�sobku vzd�lenosti ��a�� (z�kladn� dota�nice).

\line{%
\vtop{\hrule width0.45\hsize
\smallskip
\hrule
\medskip
\hrule
\bigskip
\hrule
}\quad
\vtop{\hsize=0.45\hsize\verb|
\hrule\smallskip
\hrule\medskip
\hrule\bigskip
\hrule
|}\hfil
}

@*D�len� slov. Proto�e algoritmus d�len� nenalzne v�echna mo�n� d�len� slov, m��e b�t zaj�mav�
nechat si vypsat v odstavci v�echna d�len� slov, kter� \TeX\ uva�uje. V jednoduch� verzi je nech�me vypsat
do sloupe�k�.\index{d�len�}
\ukazdeleni{Algoritmus d�len� slov je zaj�mav� a m��ete p�em��let, jak upravit makro, kter� vys�zelo tento sloupe�ek tak, aby vys�zelo v�e do odstavce.}

{\predefinujpismo\it{$\bullet$}
@ R�zn� {\it formy} zv�razn�n� jsou mo�n� pouh�m p�edefinov�n�m 
p�ep�na�e p�sma. Jsou ale {\it p��pady}, ve kter�ch to nebude fungovat. V�te o kter� jde?
}

@ Tabulku znak� a jejich kategori� lze vypsat celkem jednodu�e.

\znakyakategorie

@ T�mto jsme zaplnili p�t stran textu a vytvo�ii 25 z�po�tov�ch t�mat, ze kter�ch si lze vybrat. V�echna t�mata jsou dob�e �e�iteln� a proto nep�edpokl�d�me ��dn� pot�e.

@ Na z�v�r bychom r�di vlo�ili do tohoto souboru seznam n�zv� odstavc�, 
kter� byly v textu tu�n� vyti�t�n� a odpov�daj�c� ��sla str�nek.

\vlozobsah

\vlozindex

\endcolumns

\end






>From


						

\endcolumns

%\kap{}
%\ods{}
%\ods{}


\end
