Kapitola 2

Jednoduchá záměna

Caesarovy šifry a jejich řešení

Caesarova šifra zaměňuje každé písmeno písmenem, které je v abecedě o tři místa dále. Místo A píšeme D, písmeno B nahrazujeme písmenem E, atd. Julius Caesar si zvolil posunutí o tři místa, mohl ale zvolit posunutí o jakýkoliv počet míst mezi 1 a 25. Existuje tak 25 variant Caesarovy šifry. To je malý počet a pokud z nějakého důvodu víme, že použitá šifra pouze posouvá písmena abecedy o nějaký počet míst, můžeme při luštění postupovat tak, že vyzkoušíme všechny možnosti. Anglicky se tomuto postupu říká exhaustive search, česky budeme říkat, že šifru řešíme hrubou silou.

Z válečného tažení mohl Caesar poslat zprávu OXGB OBWB OBVB. Protože můžeme rozumně předpokládat, že asi použil nějakou variantu Caesarovy šifry, vyzkoušíme postupně všechna možná posunutí.

Posunutí  Zpráva
0  OXGB OBWB OBVB
1  PYHC PCXC PCWC
2  QZID QDYD QDXD
3  RAJE REZE REYE
4  SBKF SFAF SFZF
5  TCLG TGBG TGAG
6  UDMH UHCH UHBH
7  VENI VIDI VICI

Použitá varianta Caesarovy šifry proto velmi pravděpodobně posouvala každé písmeno abecedy o 19 míst dopředu, protože šifrový text dostaneme z otevřeného textu posunutím o 7 míst zpět a 19 = 26 − 7. Pokud předpokládáme, že žádné další posunutí textu šifrové zprávy nedává smysluplný otevřený text, tak jsme zprávu správně rozluštili a nemusíme už zkoušet další posunutí. Tento předpoklad je rozumný v případě, že šifrová zpráva je dostatečně dlouhá. Krátká šifrová zpráva může mít více řešení. Například zpráva MSG vytvořená Caesarovou šifrou má nejméně dvě smysluplná řešení.

Posunutí Zpráva
0  MSG
2  OUI
12  YES

Jednoduchá záměna

Při jednoduché záměně nahrazujeme normální abecedu nějakou její permutací. Každé písmeno normální abecedy při šifrování nahradíme, kdykoliv se objeví, písmenem které leží na stejném místě v permutované abecedě. Můžeme například použít následující permutaci.

A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z Y M I H B A W C X V D N O J K U Q P R T F E L G Z S

Pokud použijeme jednoduchou záměnu určenou právě uvedenou permutací abecedy a zašifrujeme zprávu

PRIJD VECER K ZELENEMU STROMU

dostaneme šifrový text

UPXVH EBIBP D SBNBJBOF RTPKOF

Pokus rozluštit jej stejně jako Caesarovu šifru k úspěchu nevede.

Jak by asi postupoval kryptoanalytik, kdyby se rozhodl, že text bude luštit jako jednoduchou záměnu? Využije základní slabinu jednoduché záměny, totiž že šifrový text má stejnou strukturu frekvence a rozmístění jednotlivých hlásek jakou má přirozený jazyk. Všimnul by si proto, že text se skládá z pěti slov, která mají délku pořadě 5, 5, 1, 8 a 6 písmen. Také by spočítal, že písmeno B se v šifrovém textu vyskytuje pětkrát na místech 7, 9, 13, 15 a 17, písmeno P třikrát na místech 2, 10 a 22, písmeno O dvakrát na místech 18 a 24, a písmeno F dvakrát na místech 19 a 25. Ostatní písmena se vyskytují každé pouze jednou. Celkem má text 25 písmen a z nich je 17 navzájem různých. Z toho vyplývá, že libovolný text v jakémkoliv jazyce používajícím mezinárodní abecedu, který má uvedené vlastnosti, je možným řešením tohoto šifrového textu. Například BZUCI LOMOZ K POHODOVE STRAVE nebo třeba MRAVY POZOR S KOLOTOCI NEBUCI. Ani jedna možnost sice nevypadá příliš pravděpodobně, nicméně jsou to také správná rozluštění textu UPXVH EBIBP D SBNBJBOF RTPKOF vytvořeného jednoduchou záměnou. To nás vede k přirozené otázce “Jak dlouhý musí být šifrový text, aby existovalo jediné řešení?”. V případě použití jednoduché záměny by mělo stačit asi tak 50 písmen, nemusí být ale jednoduché takový text rozluštit. Zkušenosti ukazují, že zhruba 200 písmen stačí k tomu, aby bylo také snadné šifrový text rozluštit.

Luštění zprávy UPXVH EBIBP D SBNBJBOF RTPKOF je výrazně usnadněné tím, že šifrový text obsahuje mezery mezi jednotlivými slovy. Tím okamžitě známe délky slov v otevřeném textu. Existují dva standardní způsoby, jak tuto slabost jednoduché záměny odstranit. První způsob spočívá v ignorování mezer a interpukčních znamének mezi jednotlivými slovy. V takovém případě otevřený text napíšeme jednoduše jako posloupnost písmen. Otevřené pozvání k návštěvě známé restaurace v Karlíně a jeho šifrovou verzi pak zapíšeme

PRIJDVECERKZELENEMUSTROMU

UPXVHEBIBPDSBNBJBOFRTPKOF

Výsledkem je, že kryptoanalytik potom neví, z kolika slov jaké délky se původní otevřený text skládá. To samozřejmě zvyšuje počet možných řešení. Nevýhodou je, že také adresát zprávy při dešifrování musí do textu vložit mezery podle svého uvážení, což může vést k nejednoznačnosti, jak se snadno přesvědčíme na příkladu OKOLO TOC a O KOLOTOC. Úkol rozluštit šifrový text je tak těžší jak pro příjemce tak i pro kryptoanalytika.

Druhou používanou možností je nahradit v otevřeném textu každou mezeru nějakým málo užívaným písmenem, například písmenem X. V těch řídkých případech, kdy se v otevřeném textu objeví písmeno X, jej nahradíme vhodnou skupinou písmen, například bigramem KS. Naše zpráva a její šifrová verze potom vypadají následovně.

PRIJDXVECERXKXZELENEMUXSTROMU

UPXVHGEBIBPGDGSBNBJBOFGRTPKOF

V okamziku, kdy kryptoanalytik přijde na to, že písmeno G znamená mezeru, tak nalezne délky jednotlivých slov. V případě delších zpráv je snadné symbol nahrazující mezeru poznat, jak si brzo ukážeme. Adresát zprávy nyní nebude mít problém správně rozložit přijatý text do jednotlivých slov, snazší to má ale také kryptoanalytik.

Jinou možností je přidat k abecedě nějaké další symboly, které budou nahrazovat mezeru a další interpunkční znaménka jako je tečka a čárka.

Můžeme například použít &, $, %. Čísla vypisujeme slovy, můžeme ale také k abecedě přidat další symboly. Tyto symboly navíc sice mohou šifrovou zprávu vytvořenou jednoduchou záměnou učinit na první pohled méně srozumitelnou, ve skutečnosti ale bezpečnost šifrové zprávy příliš nezvýší.

Všimněte si také, že permutace, kterou jsme používali, ponechává dvě písmena – Q a T – nezměněná. To není nijak na závadu. Ve skutečnosti lze spočítat, že náhodně zvolená permutace abecedy bude s přibližně dvoutřetinovou pravděpodobností vždy obsahovat nějaké písmeno, které se nezmění. Tato vlastnost není žádnou specialitou abecedy o 26 písmenech. Skoro stejně pravděpodobné je, že dva náhodně zamíchané balíčky s 52 kartami budou obsahovat nějakou kartu na stejném místě.

Jak vyřešit jednoduchou záměnu

Existuje 26! = 26·25 ⋯ 3·2·1 > 4·10^{26} permutací abecedy s 26 písmeny. Počítač, který by vyzkoušel za vteřinu jednu miliardu, tj. 10^{9} permutací, by potřeboval několik set miliónů let, aby vyzkoušel všechny požnosti. Metoda vyzkoušet všechny možnosti, která tak dobře fungovala v případě Caesarových šifer, je v případě jednoduché záměny k ničemu. Je třeba postupovat jinak.

Praktický postup při řešení jednoduché záměny spočívá v následujících krocích.

1. Spočítáme frekvenci jednotlivých písmen v šifrovém textu.

2. Pokusíme se identifikovat písmeno, které případně nahrazuje mezeru mezi jednotlivými slovy. Pokud není šifrový text příliš krátký, tak se nám podaří zjistit, jestli takové písmeno existuje, a které to v tom případě je. Průměrná délka slov v přirozených jazycích je obvykle něco mezi 5 a 6 písmeny. Pokud tedy nějaké písmeno nahrazuje mezeru mezi slovy, musí tvořit něco mezi 16% a 20% textu. Příliš mnoho jiných písmen se v textu obvykle tak často neobjevuje. Dále, je-li správný náš předpoklad, že nějaké písmeno zastupuje mezeru, objeví se v šifrovém textu vždy po několika jiných písmenech, mezi jeho jednotlivými výskyty nejsou žádné dlouhé mezery a nemůže se také objevit dvakrát po sobě.

3. Pokud se nám podařilo identifikovat symbol nahrazující mezeru, napíšeme si šifrový text tak, že symbol nahrazující mezeru skutečně touto mezerou nahradíme. Dostaneme tak text tvořený jednotlivými ‘slovy’, která mají stejnou délku a strukturu jako slova v otevřeném textu. Pokud se tedy v nějakém otevřeném slově nějaké písmeno vyskytuje třikrát, je také třikrát v jeho šifrové podobě. Slovo SBNBJBOF tak může odpovídat slovům ZELENEMU, KOLOTOCI, POHODOVA, NEVESELY, nemůže ale nahrazovat slovo ZMRZLINA.

4. Pokusíme se identifikovat písmena, která v šifrovém textu nahrazují některá z nejčastěji používaných písmen v přirozeném jazyce, jako jsou například písmena E,A,T,P, atd. Několik těchto nejčastěji používaných písmen vždy tvoří až 40% obvyklého textu, ve většině jazyků a případů je písmeno E zdaleka nejčastější. Následující tabulka ukazuje frekvence jednotlivých písmen v některých jazycích. Tuto tabulku je třeba chápat pouze jako pomůcku, frekvence jednotlivých písmen v konkrétních textech se může hodně lišit od frekvencí uvedených v tabulce.

Písmeno Angl. Franc. Něm. Češ. Slov.
A  7,96 7,68  5,52 8,99 9,49
B  1,60 0,80  1,56 1,86 1,90
C  2,84 3,32  2,94 3,04 3,45
D  4,01 3,60  4,91 4,14 4,09
E  12,86 17,76 19,18 10,13 9,16
F  2,62 1,06  1,96 0,33 0,31
G  1,99 1,10  3,60 0,48 0,40
H  5,39 0,64  5,02 2,06 2,35
I  7,77 7,23  8,21 6,92 6,81
J  0,16 0,19  0,16 2,10 2,12
K  0,41 0,00  1,33 3,44 3,80
L  3,51 5,89  3,48 4,20 4,56
M  2,43 2,72  1,69 2,99 2,97
N  7,51 7,61 10,20 6,64 6,34
O  6,62 5,34  2,14 8,39 9,34
P  1,81 3,24  0,54 3,54 2,87
Q  0,17 1,34  0,01 0,00 0,00
R  6,83 6,81  7,01 5,33 5,12
S  6,62 8,23  7,07 5,74 5,94
T  9,72 7,30  5,86 4,98 5,06
U  2,48 6,05  4,22 3,94 3,70
V  1,15 1,27  0,84 4,50 4,85
W  1,80 0,00  1,38 0,06 0,06
X  0,17 0,54  0,00 0,04 0,03
Y  1,52 0,21  0,00 2,72 2,57
Z  0,05 0,07  1,17 3,44 2,72

Nejčastěji používaná písmena se objevují pravidelně jako nejčastější písmena v různých textech. Zato málo frekventovaná písmena žádnou velkou cenu pro luštění nemají, v některém textu se mohou objevit častěji, v jiném nemusí být vůbec. Frekvence jednotlivých písmen také závisí na tom, o jaký text jde. Odborný text obsahující mnoho speciálních termínů může mít frekvence jednotlivých písmen velmi posunuté. Text o stavbě atomu často užívající termíny PROTON, ELEKTRON, NEUTRON bude mít patrně o dost vyšší frekvenci O, než je obvyklé. Frekvence uvedené v tabulce vycházejí z textů v několika evropských jazycích obsahujících více než deset tisíc písmen a jsou uvedené v procentech.

Vzhledem k tomu, že nejdůležitější je vyhledat v šifrovém textu písmena odpovídající nejčastěji používaným písmenům v otevřeném textu, uvedeme také tabulku šesti nejčastěji používaných písmen v jednotlivých jazycích.

Angl.  Franc.  Něm. Čeština  Slov.
E:12,86 E:17,76 E:19,18 E:10,13 A: 9,49
T: 9,72 S: 8,23 N:10,20 A: 8,99 O: 9,34
A: 7,96 A: 7,68 I: 8,21 O: 8,39 E: 9,16
I: 7,77 N: 7,61 S: 7,07 I: 6,92 I: 6,81
N: 7,51 T: 7,30 R: 7,01 N: 6,64 N: 6,34
R: 6,83 I: 7,23 T: 5,86 S: 5,74 S: 5,94
Σ: 52,65 Σ: 55,81 Σ: 57,53 Σ: 46,81 Σ: 47,08

Také je dobré vědět, která písmena se nejčastěji vyskytují na začátku a na konci jednotlivých slov. Následující tabulka ukazuje nejčastější písmena na začátku a na konci slov v češtině. Byla vytvořena na základě 18 938 slov.

Začátek  Konec
P:12,50  E:16,67
S: 9,72  I: 13,96
V: 9,19  A:10,94
Z: 8,95  O: 8,93
N: 7,64  U: 7,94
O: 5,56  Y: 7,03
Σ: 53,56  Σ: 65,47
souhl.: 84,51 souhl.: 34,53
samohl.: 15,49 samohl: 65,47

5. Pokud jsme již tímto způsobem identifikovali části jednotlivých slov, hledáme krátká slova, ve kterých už nějaká písmena známe. V angličtině jsou například nejčastějšími písmeny E a T. Pokud najdeme v otevřeném textu slovo T.E, je velmi pravděpodobné, že jde o slovo THE. Podobně najdeme-li v českém textu slovo A.E, jde s velkou pravděpodobností o slovo ALE. Využijeme také informace o frekvencích bigramů v jednotlivých jazycích. Následující tabulka uvádí deset nejčastějších bigramů ve stejných jazycích (s výjimkou slovenštiny). Je třeba opět upozornit, že tyto tabulky jsou vytvářené na základě konkrétních textů a frekvence jednotlivých bigramů v různých textech může být různá. Tabulka je tak další pomůckou při řešení jednoduché záměny.

Angl. Franc.  Něm. Čeština
TH:3,30 ES:3,05 EN:4,43 PR:1,98
HE:2,70 EL:2,46 ER:3,75 NI: 1,94
IN: 2,02 EM:2,42 CH:2,80 ST:1,81
ER:1,91 DE:2,15 EI: 2,42 NA:1,68
RE:1,69 RE:2,09 DE:2,33 NE:1,61
AN:1,67 NT:1,97 ND:2,08 EN:1,55
ES:1,49 ON:1,64 IN: 1,97 RA:1,35
EN:1,46 ER:1,63 GE:1,96 OV:1,32
ON:1,34 TE:1,63 IE: 1,88 TE:1,30
AT:1,27 SE:1,55 TE:1,76 AN:1,25

V češtině a slovenštině se prakticky nevyskytují zdvojená stejná písmena, zatímco v angličtině, němčině a francouzštině jsou častá. Následující tabulka ukazuje devět nejčastějších zdvojenin v těchto jazycích.

Angl. Franc.  Něm.
TT:0,56 SS: 0,73 SS: 0,82
LL:0,53 EE:0,66 LL:0,36
EE:0,51 LL:0,66 EE:0,35
SS: 0,48 TT:0,29 NN:0,34
RR:0,24 NN:0,24 TT:0,28
FF:0,21 MM:0,20 RR:0,21
00: 0,13 RR:0,17 FF:0,17
PP:0,09 PP:0,16 MM:0,13
CC:0,07 FF:0,10 DD:0,10

6. Nakonec dokončíme řešení s využitím gramatických pravidel a informací vyplývajících z kontextu.

Vybaveni těmito informacemi se nyní můžeme pokusit o řešení nějakého šifrového textu vytvořeného pomocí jednoduché záměny.

Příklad 2.1 Víme, že následující šifrový text byl vytvořen jednoduchou záměnou z anglického textu, a víme dále, že mezery v původním textu byly před zašifrováním nahrazené písmenem Z. Najděte otevřený text.

MJZYB LGESE CNCMQ YGXYS PYZDZ PMYGI IRLLC PAYCK YKGWZ MCWZK YFRCM ZYVCX XZLZP MYXLG WYMJS MYGPZ YWCAJ MYCWS ACPZY XGLYZ HSWBN ZYXZT YTGRN VYMJC POYMJ SMYCX YMJZL ZYSLZ YMTZP MQYMJ LZZYB ZGBNZ YCPYS YLGGW YMJZP YMJZL ZYCKY SPYZD ZPKYI JSPIZ YMJSM YMJZL ZYSLZ YMTGY GXYMJ ZWYTC MJYMJ ZYKSW ZYECL MJVSQ YERMY MJCKY CKYKG

Řešení.

1. V textu je 53 skupin po pěti písmenech, celkem 265 písmen. Spočítáme, kolikrát se které písmeno v šifrovém textu vyskytuje.

A: 3 E: 4 I: 4 M: 27 Q: 3 U: 0 Y: 49
B: 4 F: 1 J: 17 N: 4 R: 4 V: 3 Z: 33
C: 18 G: 14 K: 9 O: 1 S: 14 W: 9
D: 2 H: 1 L: 14 P: 13 T: 6 X: 8

2. Nejčastěji se vyskytuje písmeno Y, celkem 49x, což je zhruba 18,5% celého textu. Písmeno Y je tak dobrým kandidátem pro mezeru v šifrovém textu. Dalšími dvěma nejčastějšími písmeny jsou Z a M. To jsou vhodní kandidáti na nejčastější písmena v anglických textech E, T nebo (méně pravděpodobně) T, E.

3. Nyní nahradíme v šifrovém textu písmeno Y mezerou. Ignorujeme mezery mezi jednotlivými pěticemi v šifrovém textu, které nemají žádný význam. Dostaneme tak text, který odhaluje délky slov. Těch je celkem 50. Jednotlivá slova si očíslujeme, abychom na ně mohli při dalším řešení odkazovat. V textu je poměrně dost krátkých slov, průměrná délka slova je o něco více než 5 písmen.

{1 \atop MJZ} 2

BLGESECNCMQ

{3 \atop GX}

{4 \atop SP}

{5 \atop ZDZPM}

6 GIIRLLCPA

{7 \atop CK}

8 KGWZMCWZK

{9 \atop FRCMZ} 10

VCXXZLZPM

{11 \atop XLGW}

{12 \atop MJSM}

{13 \atop GPZ}

{14 \atop WCAJM}

{15 \atop CWSACPZ}{16 \atop XGL} {17 \atop ZHSWBNZ}{18 \atop XZT} {19 \atop TGRNV} {20 \atop MJCPO} {21 \atop MJSM} {22 \atop CX}
{23 \atop MJZLZ} {24 \atop SLZ} {25 \atop MTZPMQ}{26 \atop MJLZZ} {27 \atop BZGBNZ} {28 \atop CP} {29 \atop S} {30 \atop LGGW}
{31 \atop MJZP} {32 \atop MJZLZ} {33 \atop CK} {34 \atop SP} {35 \atop ZDZPK} {36 \atop IJSPIZ} {37 \atop MJSM} {38 \atop MJZLZ}
{39 \atop SLZ} {40 \atop MTG} {41 \atop GX} {42 \atop MJZW} {43 \atop TCMJ} {44 \atop MJZ} {45 \atop KSWZ} 46 ECLMJVSQ{47 \atop ERM}
{48 \atop MJCK} {49 \atop CK} {50 \atop KG}

Rozložení délky slov odpovídá zhruba délkám slov v přirozeném jazyce, což dále podporuje naši hypotézu, že písmeno Y v šifrovém textu odpovídá mezeře v otevřeném textu.

4. Nyní se podíváme na krátká slova v šifrovém textu.

• Slovo S s číslem 29 má délku 1. Odhadneme proto, že šifrové S je pravděpodobně otevřené A nebo I.

• Deset slov má délku 2. Z toho se CK vyskytuje třikrát na místech 7, 33 a 49, a dvě slova se objevují dvakrát – slovo GX na místech 3 a 41 a slovo SP na místech 4 a 34.

• Jedenáct slov má délku 3, dvě z nich se objevují dvakrát – slovo MJZ na místech 1 a 44 a slovo SLZ na místech 24 a 39.

5. Protože už máme podezření, že písmena M,Z v šifrovém textu jsou patrně otevřená písmena T,E nebo naopak E,T, tak vidíme, že trigram MJZ je buď T?E nebo E?T, a protože se objevuje dvakrát, tak je velmi pravděpodobné, že je to THE. V šifrovém textu tak písmena M, J a Z odpovídají otevřeným písmenům T, H a E. Existuje ještě několik dalších slov, ve kterých se vyskytují písmena M, Z a J. Jsou to

• číslo 23 – slovo MJZLZ, což je tedy THE?E, čili L znamená buď R nebo S,

• číslo 26 – slovo MJLZZ, což je TH?EE, čili L znamená R, • číslo 42 – slovo MJZW, což je THE?, a tak W je znamená buď M nebo

N,

• číslo 37 – slovo MJSM, neboli TH?T, a protože už víme, že S znamená buď A nebo I, odpovídá šifrové slovo MJSM buď otevřenému THAT nebo THIT.

Z těchto úvah tak vyplývá, že S je otevřené A, L je otevřené R a W nahrazuje buď otevřené M nebo otevřené N.

Slovo 26 se ukázalo být slovem THREE. Podíváme se proto na slovo 25, jestli není náhodou také nějakým číslem. Zatím víme, že se rovná otevřenému T?E?T?, což nápadně připomíná slovo TWENTY. Pokud tomu tak je, dostáváme, že písmena T, P a Q v šifrovém textu odpovídají písmenům W, N a Y v otevřeném textu. Tím by také byla vyřešena nejistota týkající se šifrového W, které by tak muselo odpovídat otevřenému M.

6. Zjistili jsme tak, že devíti šifrovým písmenům J, L, M, P, Q, S, W, Y a Z odpovídají v otevřeném textu H, R, T, N, Y, A, M, mezera a E. Těchto devět písmen tvoří více než 60% textu. Napíšeme si znovu šifrový text a pod něj odpovídající písmena otevřeného textu, pokud je už známe. Dále napíšeme tečku . tam, kde ještě otevřené ekvivalenty šifrových písmen neznáme.

To nás přivede k několika dalším písmenům. Tak například šifrové slovo LGGW (číslo 30) je R..M, přičemž uprostřed je dvojice stejných písmen. To dává jedinou možnost pro otevřený text, slovo ROOM. Šifrové G je tedy otevřené O. Slova číslo 48 a 49 jsou MJCK a CK a ta jsme již částečně rozluštili jako TH.S a .S. šifrové C proto odpovídá otevřenému I. Poslední tři šifrová slova MJCK CK KG tak rozluštíme jako THIS IS ?O, neboť už víme, že šifrovému G odpovídá otevřenému O. Proto je šifrové slovo KG otevřené SO, neboli šifrové K odpovídá otevřenému písmenu S.

Dosadíme tak dále za šifrová písmena C, K a G pořadě otevřená písmena I, O a S. Částečně rozluštěný text tak vypadá následovně.

1 MJZ THE

2 BLGESECNCMQ .RO.A.I.ITY 3 GX O.

4 SP AN 5 ZDZPM E.ENT 6 GIIRLLCPA O...RRIN.

7 CK IS

8 KGWZMCWZK SOMETIMES 9 FRCMZ ..ITE

10 VCXXZLZPM .I..ERENT 11 XLGW .ROM 12 MJSM THAT 13 GPZ ONE 14 WCAJM MI.HT

15 CWSACPZ IMA.INE 16 XGL .OR 17 ZHSWBNZ E.AM..E 18 XZT .E. 19 TGRNV WO... 20 MJCPO THIN. 21 MJSM THAT 22 CX I.

23 MJZLZ THERE 24 SLZ ARE 25 MTZPMQ TWENTY 26 MJLZZ THREE 27 BZGBNZ .EO..E 28 CP IN 29 S A 30 LGGW ROOM

31 MJZP THEN 32 MJZLZ THERE 33 CK IS 34 SP AN 35 ZDZPK E.ENS 36 IJSPIZ ..AN.E 37 MJSM THAT 38 MJZLZ THERE

39 SLZ ARE 40 MTG TWO 41 GX O. 42 MJZW THEM 43 TCMJ .ITH 44 MJZ THE 45 KSWZ SAME 46 ECLMJVSQ .IRTH.AY 47 ERM ..T

48 MJCK THIS 49 CK IS 50 KG SO

Nyní už snadno doplníme zbývající šifrová písmena jejich otevřenými ekvivalenty. Například ze slov 14 a 15 vyplývá, že šifrové A odpovídá otevřenému G. Slovo 20 pak znamená, že šifrové O odpovídá jednomu z otevřených písmen G nebo K. Protože G je už obsazené, a také z kontextu, dostáváme že šifrové O je otevřené K. Ze slova 41 vyplývá, že šifrové X může odpovídat jednomu z otevřených písmen F, N nebo R. Ani N ani R to už být nemůže, proto musí odpovídat otevřenému F, atd. Dostaneme tak dešifrovací abecedu.

A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z G P I V B Q O X C H S R T L K N Y U A W . D M F E

Podtržítko označuje mezeru mezi slovy. Šifrovací abeceda, která byla použita při šifrování otevřeného textu, je samozřejmě inverzní permutace k dešifrovací abecedě:

A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z S E I V Z X A J C . O N W P G B F L K M R D T H Q Y

Otevřený text je tak THE PROBABILITY OF AN EVENT OCCURING IS SOMETIMES QUITE DIFFERENT FROM WHAT ONE MIGHT IMAGINE FOR EXAMPLE FEW WOULD THINK THAT IF THERE ARE TWENTY THREE PEOPLE IN A ROOM THEN THERE IS AN EVENS CHANCE THAT THERE ARE TWO OF THEM WITH THE SAME BIRTHDAY BUT THIS IS SO

Písmeno U se nevyskytuje v šifrovém textu, zatímco písmena J a Z se nevyskytují v otevřeném textu. Písmeno Z označuje mezeru v otevřeném textu a bylo zašifrováno jako Y. Na otevřené písmeno J tak zbývá jediné písmeno, které v šifrovém textu neexistuje, písmeno U. □

Autorem následujícího příkladu je Mgr. Pavel Vondruška. Ještě než se pustíme do jeho řešení, uvedeme si několik dalších zvláštností českého jazyka. Samohlásky a souhlásky se v českých slovech víceméně střídají, písmena R a L v některých případech vystupují v roli samohlásek. Nejfrekventovanější samohlásky jsou pořadě E, A, O, I, samohlásky U a Y jsou mnohem méně frekventované. V českých slovech se prakticky nevyskytují dvojice po sobě jdoucích samohlásek. Jedinou výjimkou je bigram OU.

Pokud při šifrování vynecháme mezery, může se stát, že jedno slovo končí samohláskou a druhé samohláskou začíná. Dvě třetiny českých slov sice na samohlásku končí, ale pouze méně než 15% českých slov samohláskou začíná. Dvě samohlásky vedle sebe se tak vyskytují i v takovém případě jen zřídka. Můžeme také odhadnout, jak často. Průměrná délka českých slov je 5,37 písmen. Počet slov v nějakém textu je tak méně než jedna pětina délky textu. Přesně tolik bigramů tak odpovídá poslednímu písmenu jednoho slova a počátečnímu písmenu následujícího slova. Z těchto bigramů je 0, 15·0, 66 ≐ 0, 1 takových, že jedno slovo končí samohláskou a následující samohláskou začíná. Proto zhruba (1 : 5, 37) · 0, 15 · 0, 66 ≐ 0, 0184 bigramů je tvořeno dvojicí samohlásek, z nichž jedna je na konci jednoho slova a druhá na počátku následujícího. Přidáme součet frekvencí samohláskových bigramů v jednotlivých slovech, který je zhruba 1,5%. Dohromady tedy samohláskové bigramy tvoří přibližně 2,5% všech bigramů.

Tím se dostáváme ke zvláštnostem některých frekventovaných bigramů.

1. bigram OU:

• jde o zdaleka nejfrekventovanější samohláskový bigram, zhruba 0,77%, zatímco frekvence samostného O je 8,39%, více než jedenáctkrát větší. Frekvence samotného U je 3,94, přibližně pětkrát větší než frekvence OU a poloviční oproti frekvenci samotného O,

• zatímco bigram OU patří mezi pět vůbec nejčastějších bigramů v češtině, obrácený bigram UO se prakticky nevyskytuje.

2. bigram ST:

• písmena S a T mají přibližně stejnou frekvenci,

• existuje i bigram TS, ten se ale vyskytuje s frekvencí víc než třicetkrát menší, než je frekvence ST, • je součástí velkého počtu hodně frekventovaných souhláskových

trigramů STR, STN, STL, STV, atd.,

• vyskytuje se uprostřed i na konci slov.

3. bigram PR:

• písmeno P má přibližně poloviční frekvenci než písmeno R,

• obrácený bigram RP se prakticky nevyskytuje (jednou z výjimek je CHRPA),

• zpravidla stojí na počátku slov,

• často lze doplnit na hláskové trigramy SPR, ZPR

• jen zřídka lze doplnit na hláskový trigram PRV a pokud ano, tak téměř výhradně na začátku slov.

4. bigram CH:

• písmeno H má frekvenci přibližně 2%, písmeno C má frekvenci přibližně 3%, a celý bigram CH má frekvenci přibližně 1%,

• opačný bigram HC se prakticky nevyskytuje,

• bývá zpravidla na konci slov spolu se samohláskami Y, A, E, I,

• obvykle platí, že předchází-li před CH souhláska, následuje po něm samohláska, a naopak (příklady: OBCHOD, NECHTĚL, atd.).

Nejčastějšími trigramy v českých textech jsou PRO, OVA, ENI, PRI, OST, PRA, ANI, STA, atd. Všechny s frekvencemi od 0,8% do 0,5%. Zdaleka nejfrekventovanějšími souhláskovými trigramy jsou STR s frekvencí 0,24% a STN s frekvencí 0,16%.

Příklad 2.2 Následující šifrový text je vytvořený jednoduchou záměnou z českého textu napsaného v mezinárodní abecedě (bez diakritických znamének) a bez mezer. Najděte příslušný otevřený text.

UFTAL OTCSF CILDO TGLUL JHSFN PZIHF NGBZU FTALP ZRZOB NCHSF NQBZA ZFZGX ZWOZG OLPZX AHBHU FTALP ZXIHJ OTWZJ HFAZD NDTOS BZLFN WCHPR ZPHCI TUXHI ZCITD ZSAWT BCHSF NDNFT ALPZG ZGZPZ WZIZD NQAHS WZOTP TCOZJ RZHWT UBTPZ HJOZW TUBHB LHJUB ALOTP ZWLUB TOLXL JZOZI LADLP TCPNG SGDNU ZOLOL ULQIT DHUBX IHJOT WYDHJ HSRZG OLPQH SGZXI HJOTW ZRZXA ZUBLA ILOZD CHJOL QZUFZ ASXAT AHGQI LJONW CXAHW ZUZWC PHCHS DGOTQ LBTOZ FZGXZ WOZIL BQNRL QHOLX ARZJO ZSATO BLQUZ PHCHS UBLBT BGDRZ JIZCH SFNJA SCHBO ZRZJH DLBNP TDNRP SBZXI HJOTW ZSQIL JLPZJ HHBZD AZONW CJNWC LRTWT WCHFL ISOZF HBDSG LDAZO NWCOZ XAHXS UBONW CHFLI ZWCUZ XIHJO TWZBG DGLXL ATGDI LUBZO ZDCHJ OZRZS IHGZO TDXHI NZBNI ZOHDN WCULW WTWCO ZRDCH JOZRU TPTHF LINGS UBLDL RTBAL JTWOZ XIZBZ OZQHU TWQNO ZRXHG JZRTJ ASCNJ ZOXHU FZASP LRTFN BCHSF NGXAL WHDLO NEEEE

Řešení. Celý text má 670 písmen. Spočítáme absolutní a relativní frekvence nejčastějších pěti písmen:

Písmeno Počet %
Z  82 12,24
H  52  7,76
L  48  7,16
O  46  6,87
T  42  6,27

Dalším nejfrekventovanějším písmenem je B s 32 výskyty, což je 4,78%. To je o dost menší než výskyty více frekventovaných písmen, proto zkusíme, jestli písmena Z, H, L, O a T v šifrovém textu nenahrazují nejčastěji používaná písmena v otevřených českých textech E, A, O, I a N.

Pokusíme se odhalit, která z písmen Z, H, L, O a T v šifrovém textu mohou zastupovat souhlásky. K tomu spočítáme výskyty všech 25 možných bigramů složených z těchto písmen. Vidíme, že všechny nejfrekventovanější bigramy obsahují písmeno O, zatímco ostatní bigramy se vyskytují pouze zřídka. Odtud usoudíme, že písmeno O nahrazuje souhlásku, zatímco ostatní nahrazují samohlásky. Zdaleka nejčastějším písmenem v otevřených českých textech je E, odhadneme proto, že je v šifrovém textu nahrazeno nejfrekventovanějším písmenem Z. Zbývající tři šifrová písmena H, L, T tak pravděpodobně zastupují otevřené samohlásky A, O, I.

V první fázi nám jde především o odhalení samohlásek. Pro čtyři z nich už máme pravděpodobné kandidáty Z, H, L, T. Napíšeme si je proto pod příslušná místa do několika prvních řádků šifrového textu. S výjimkou dvojice Z a E nevíme, která otevřená samohláska odpovídá kterému z písmen H, L, T v šifrovém textu. V této chvíli na tom ale tolik nezáleží. Zkusíme je proto nahradit pořadě samohláskami A, O, I, jak to odpovídá frekvencím těchto samohlásek v českých textech. Dostaneme tak

{UFTAL \atop ..I.O} {OTCSF \atop NI...} {CILDO \atop ..O.N} TGLUL I.O.O {JHSFN \atop A....} {PZIHF \atop .E.A.} {NGBZU \atop ...E.} {FTALP \atop ..I.O}
ZRZOB E.EN. {NCHSF \atop ..A..} {NQBZA \atop E....} {ZFZGX \atop E.E..} {ZWOZG \atop ..NE.} OLPZX NO.E. {AHBHU \atop .A.A.} {FTALP \atop .I.O.}
{ZXIHJ \atop E..O.} OTWZJ NI.E. {HFAZD \atop A..E.} {NDTOS \atop ..IN.} {BZLFN \atop .EO..} {WCHPR \atop ..A..}{ZPHCI \atop E.A..} {TUXHI \atop I..A.}
{ZCITD \atop E..I.} {ZSAWT \atop E...I} {BCHSF \atop ..A..} {NDNFT \atop ....I} {ALPZG \atop .O.E.} ZGZPZ E.E.E {WZIZD \atop .E.E.} {NQAHS \atop ...A.}
WZOTP ..NIPTCOZJ I.NE. RZHWT .EA.I{UBTPZ \atop ..I.E} HJOZW A.NE. {TUBHB \atop I..A.} {LHJUB \atop OA...} ALOTP .ONI.
{ZWLUB \atop E.O..} TOLXL INO.O JZOZI .ENE. {LADLP \atop O..O.} {TCPNG \atop I....} {SGDNU \atop .....} ZOLOL ENONO {ULQIT \atop .O..I}

Zběžný pohled ukazuje, že rozmístění samohlásek E, A, O, I odpovídá rozmístění samohlásek v českém textu. Ani poloha pismene N neni nikde ve zřejmém rozporu s pravidly českého pravopisu.

Otevřený text stále ještě obsahuje mnoho, celkem 29, polygramů délky aspoň 4 s celkovým počtem 150 písmen. Spočítáme, která písmena se v těchto polygramech vyskytují nejčastěji:

Písmeno Počet
N  24
S  15
C  13
B  13

Ostatní písmena se v těchto vybraných polygramech vyskytují nejvýše 10x. Protože pátráme po dvou písmenech v šifrovém textu, která zastupují zbývající dvě otevřené samohlásky U a Y, podíváme se, ve kterých polygramech tvořených aspoň pěti písmeny schází každá dvojice (bez ohledu na pořadí) vytvořená z písmen N, S, C, B.

Dvojice Schází v
N, S  –
N, C  –
N, B  CSFCI
S, C  ONEEEE
S, B  JONWCXA, ONWCJNWC, DNWCU, ONEEEE
C, B  SFNDNF, PNGSGDNU, SFNJAS, INGSU, SFNGXA, ONEEEE

Závěrečný polygram šifrového textu ONEEEE je zvláštní tím, že obsahuje čtyři sousední stejná písmena. To naznačuje, že čtveřice EEEE bylo k textu přidána tak, aby výsledný počet písmen byl násobkem pěti. Tento polygram tedy nebudeme uvažovat. Dvojice C, B schází v několika různých dlouhých polygramech, jednom délky 8 a třech délky 6. Tak dlouhé polygramy bez samohlásek se v češtině vyskytují jen velmi zřídka. Nejpravděpodobnější tak je, že v šifrovém textu písmena N a S zastupují zbývající dvě otevřené samohlásky U a Y. O něco méně pravděpodobnější je, že posledním dvěma samohláskám odpovídá jedna z dvojic N, C nebo S, C.

Vyzkoušíme tedy, že samohláskám v otevřeném textu odpovídají v šifrovém textu písmena Z, H, L, T, N a S. Nyní spočítáme výskyt všech možných bigramů z těchto šesti písmen. Jeden z nich, bigram HS, se v šifrovém textu vyskytuje 10x, zatímco všechny ostatní bigramy z těchto šesti písmen se vyskytují nejvýše dvakrát. To napovídá, že šifrový bigram HS odpovídá otevřenému samohláskovému bigramu OU. Tím dostáváme následující tabulku pro dešifrování samohlásek:

Z H L T N S

E O A I Y U

Význam písmen H a L v šifrovém textu je tedy opačný, než jak jsme dosud předpokládali. Zkusíme tedy dosadit podle této tabulky do několika počátečních řádků šifrového textu. Dostaneme tak

{UFTAL \atop ..I.A} OTCSF NI.U. {CILDO \atop ..A.N} TGLUL I.A.A JHSFN O.U.Y {PZIHF \atop .E.O.} {NGBZU \atop Y..E.} {FTALP \atop .I.A.}
ZRZOB E.EN. NCHSF Y.OU. {NQBZA \atop Y..E.} {ZFZGX \atop E.E..} {ZWOZG \atop ..NE.} OLPZX NA.E. {AHBHU \atop .O.O.} {FTALP \atop .I.A.}
{ZXIHJ \atop E..A.} OTWZJ NI.E. {HFAZD \atop O..E.} NDTOS Y.INU BZLFN .EA.Y {WCHPR \atop ..O..}{ZPHCI \atop E.O..} {TUXHI \atop I..O.}
{ZCITD \atop E..I.} ZSAWT EU..I {BCHSF \atop ..OU.} NDNFT Y.Y.I {ALPZG \atop .A.E.} ZGZPZ E.E.E {WZIZD \atop .E.E.} NQAHS Y..OU
WZOTP ..NIPTCOZJ I.NE. RZHWT .EO.I{UBTPZ \atop ..I.E} HJOZW O.NE. {TUBHB \atop I..O.} {LHJUB \atop AO...} ALOTP .ANI.
{ZWLUB \atop E.A..} TOLXL INA.A JZOZI .ENE. {LADLP \atop A..A.} {TCPNG \atop I..Y.} {SGDNU \atop U..Y.} ZOLOL ENANA {ULQIT \atop .A..I}

Rozložení samohlásek v textu vypadá přijatelně pro český text. Budeme tedy předpokládat, že samohlásky jsme už správně odhalili a budeme se věnovat souhláskám. Najdeme nejčastější souhláskové bigramy.

Bigram Počet První Druhá
WC  11  31  28
UB  10  25  32
JO  9  27  46
XA  7  22  28
UF  5  25  22

Všechny ostatní souhláskové bigramy se v šifrovém textu vyskytují méně než pětkrát. Mezi nejčastější souhláskové bigramy v českých textech patří bigram CH, přičemž souhláska C je přibližně třikrát častější a souhláska H je zhruba dvakrát častější než celý bigram CH. Těmto poměrům nejvíce odpovídá bigram WC v šifrovém textu. Zkusíme tedy dosadit místo šifrového W otevřené C a místo šifrového C otevřené H. Mezi nejčastějšími souhláskovými bigramy v českých textech se vyskytuje několik, které mají na prvním místě písmeno S, zatímco jiné souhlásky se na prvním místě nejfrekventovanějších bigramů objevují pouze jednou. V našem přehledu pěti nejčastějších bigramů se objevuje jedno šifrové písmeno dvakrát, a to U. Zkusíme tedy dále předpokládat, že šifrové U odpovídá otevřenému S. V bigramu JO známe druhé písmeno, neboť O odpovídá nejčastější souhlásce, kterou je N. Nejčastějším bigramem v českých textech, který má na druhém místě písmeno N, je bigram DN. Asi o polovinu méně častější, přesto dosti frekventované, jsou také bigramy TN a ZN. Zkusíme proto ještě dosadit za šifrové J otevřené D. Zopakujme si všechna šifrová písmena, která jsme dosud zkusili nahradit odpovídajícími písmeny otevřeného textu.

Z H L T N S O W C U J

E O A I Y U N C H S D

Počet výskytů písmen v prvním řádku v šifrovém textu je celkem 436, což jsou téměř dvě třetiny celého textu. Pokud jsme se nezmýlili, pak by měla odhalená písmena stačit k jednoduchému doluštění celého textu. Tak to vyzkoušíme.

UFTAL S.I.A OTCSF NIHU. CILDO H.A.N TGLUL I.ASA JHSFN DOU.Y {PZIHF \atop .E.O.} NGBZU Y..ES {FTALP \atop .I.A.}
ZRZOB E.EN. NCHSF YHOU. {NQBZA \atop Y..E.} {ZFZGX \atop E.E..} ZWOZG .CNE. OLPZX NA.E. AHBHU .O.OS {FTALP \atop .I.A.}
{ZXIHJ \atop E..A.} OTWZJ NI.ED {HFAZD \atop O..E.} NDTOS Y.INU BZLFN .EA.Y WCHPR CHO..ZPHCI E.OH. TUXHI IS.O.
ZCITD EH.I. ZSAWT EU.CI BCHSF .HOU. NDNFT Y.Y.I {ALPZG \atop .A.E.} ZGZPZ E.E.E WZIZD CE.E. NQAHS Y..OU

WZOTP CENI.TCOZJ IHNED RZHWT .EOCIUBTPZ S.I.E HJOZW ODNEC TUBHB IS.O. LHJUB AODS. ALOTP .ANI.
ZWLUB ECAS. TOLXL INA.A JZOZI DENE. {LADLP \atop A..A.} TCPNG IH.Y. SGDNU U..YS ZOLOL ENANA ULQIT SA..I

Nyní se podíváme na následující část textu tvořenou předposledním řádkem:

WZOTP CENI.TCOZJ IHNED RZHWT .EOCIUBTPZ S.I.E HJOZW ODNEC TUBHB IS.O. LHJUB AODS. ALOTP .ANI.

V otevřeném druhém řádku jsou hned dva výskyty samohláskového bigramu EO, který naznačuje, že jde o poslední písmeno jednoho slova a první písmeno následujícího slova. Těsně před prvním výskytem je otevřené slovo IHNED, což znamená, že pro šifrový bigram RZ, který pravděpodobně odpovídá slovu otevřeného textu o dvou písmenech, máme z kontextu, ve kterém se nachází, pouze dvě možnosti: JE a NE, přičemž ta druhá je vyloučena, neboť otevřené N je šifrováno pomocí O. Proto písmeno R odpovídá otevřenému J. Z následujících čtyř neznámých otevřených písmen jsou tři šifrována stejným písmenem B. Vyzkoušením všech možných souhlásek dostaneme, že jedinou vhodnou možností je otevřené písmeno T. Potom P zjevně šifruje otevřené písmeno M. Doplníme je do dosud nalezené tabulky pro luštění šifrového textu.

Z H L T N S O W C U J P B R

E O A I Y U N C H S D M T J

Po doplnění těchto tří písmen je předposlední řádek následující:

WZOTP CENIMTCOZJ IHNED RZHWT JEOCIUBTPZ STIME HJOZW ODNEC TUBHB ISTOT LHJUB AODST ALOTP .ANIM

Proto šifrové A odpovídá otevřenému R. Takto postupně doplníme celou tabulku pro luštění, dešifrování textu. První řádek srovnáme podle abecedy, aby se v něm lépe hledalo.

A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z L F W J Z K V C T R Q I P O H X Y A U B S D M E N G

Na vhodná místa podle smyslu dosadíme mezery a celý otevřený text pak vypadá následovně.

SBIRANI HUB HLAVNI ZASADOU BY MELO BYT ZE SBIRAME JEN TY HOUBY KTERE BEZPECNE ZNAME PROTO SBIRAME PLODNICE DOBRE VYVINUTE ABYCHOM JE MOHLI SPOLEHLIVE URCIT HOUBY VYBIRAME ZE ZEME CELE VYKROUCENIM IHNED JE OCISTIME OD NECISTOT A ODSTRANIME CASTI NAPADENE LARVAMI HMYZU ZVYSENA SAKLIVOST PLODNICE VODOU JE ZNAMKOU ZE PLODNICE JE PRESTARLA NEVHODNA KE SBERU PRI ROZKLADNYCH PROCESECH MOHOU VZNIKAT I NEBEZPECNE LATKY JAKO NAPR JED NEURIN TAK SE MOHOU STAT I TZV JEDLE HOUBY DRUHOTNE JEDOVATYMI VYJMUTE PLODNICE UKLADAME DO OTEVRENYCH DYCHAJICICH OBALU NEBOT V UZAVRENYCH NEPROPUSTNYCH OBALECH SE PLODNICE TZV ZAPARI ZVLASTE NEVHODNE JE ULOZENI V POLYETYLENOVYCH SACCICH NEJVHODNEJSIMI OBALY ZUSTAVAJI TRADICNE PLETENE KOSICKY NEJPOZDEJI DRUHY DEN PO SBERU MAJI BYT HOUBY ZPRACOVANY XXXX

K šifrování tohoto otevřeného textu byla použita následující tabulka.

A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z R T H V X B Z O L D F A W Y N M K J U I S G C P Q E □ Luštění druhého příkladu bylo o dost obtížnější než řešení prvního pří-

kladu. Příčinou bylo především to, že šifrový text v češtině nenahrazoval mezery mezi slovy žádným symbolem, narozdíl od prvního příkladu. Proto jsme nemohli rychle poznat délky jednotlivých slov a museli mnohem více pracovat s frekvencemi jednotlivých bigramů a rozložením samohlásek v českém textu.

Při jednoduché záměně není nutné nahrazovat písmena opět písmeny. Můžeme použít libovolné znaky. Důležité je pouze to, aby různým písmenům a znakům v otevřeném textu odpovídaly různé znaky v šifrovém textu. Zkuste si vyřešit následující příklad šifrového textu. Byla použita jednoduchá záměna, otevřený text je v angličtině a mezery v něm byly vynechány. Pokud se vám řešení nezdaří, můžete si je přečíst v povídce Zlatý brouk, jejímž autorem je Edgar Allan Poe. Anglický název povídky je The Gold-Bug.

5 3 ‡ ‡ † 3 0 5 ) ) 6 * ; 4 8 2 6 ) 4 ‡ . ) 4 ‡ ) ; 8 0 6 * ; 4 8 † 8 ¶ 6 0 ) ) 8 5 ; 1 ‡ ( ; : ‡ * 8 † 8 3 ( 8 8 ) 5 * † ; 4 6 ( ; 8 8 * 9 6 * ? ; 8 ) * ‡ ( ; 4 8 5 ) ; 5 * † 2 :

* ‡ ( ; 4 9 5 6 * 2 ( 5 * - 4 ) 8 ¶ 8 * ; 4 0 6 9 2 8 5 ) ; ) 6 † 8 ) 4 ‡ ‡ ; 1 ( ‡ 9 ; 4 8 0 8 1 ; 8 : 8 ‡ 1 ; 4 8 † 8 5 ; 4 ) 4 8 5 † 5 2 8 8 0 6 * 8 1 ( ‡ 9 ; 4 8 ; ( 8 8 ; 4 ( ‡ ? 3 4 ; 4 8 ) 4 ‡ ; 1 6 1 ; : 1 8 8 ; ‡ ? ; Frekvence souhláskových bigramů v českých textech

Při řešení druhého příkladu jsme několikrát použili četnost souhláskových bigramů v českých textech. V následující tabulce je přehled těch nejčastějších. Tabulka byla vytvořena na základě různých českých textů o celkové délce 82 775 písmen.

Bigram Frekvence
PR 1,98
ST 1,81
CH 1,01
SK 0,63
DN 0,57
SL 0,56
TR 0,46
KT 0,37
TN 0,32
ZN 0,31
SP 0,30
NS 0,26

Cvičení 2.1 Následující šifrový text byl vytvořen jednoduchou záměnou z českého textu bez mezer. Zkuste najít původní otevřený text.

HMGPY GEXVX OBYOK UKFUF XILTB PKIYK NIGCU KCKOH LFBPU NGJFK HPJEX HLHXP BFNKF GYOKU KFXVK OBINK VKOGH KOZKU PXSJI KYIXH IMOKK CKRBO KUGTB MGKYG EFBVR LOGNK YPKNG CXFGM OXCKH BNBOK UGIKO UKCXP XYIGF GNXVK YBFKY GEFBV HPBVR LOKYG OBTXK NKNBR LOKZX ENKOK MXHUG IKOUL HXEOX EIJMX UKCEK ZBNKK MOKHN XIJVY OKUKF PFKIB VCXCO GJFOK OXUGI KOULR LOLEX NNXTX IPFHX RLOGM GENXV JCPUL TMUFX IBCHX EKOBO GUXFU ELCHT MIPFO BEGPX RXYKN KUKKO XVKOG UEGFG JVXOF KURIK HJINX ZKUGT JYXIK FXETG VJPZX NBUXV GFINJ OGPXE KOYGE FBVYO KUKFX VTBVE KOFBV TKPFX ZBKTB VTKPF XZBFB VEXOX NXFIH KOGEO GJMGK YBOZK UGFXN UIKFN XCYGF UKOTM KPNBU KHCKY IKPXN XVSIK TUJQQ